Aptauja: 56% vecāku Latvijā neapzinās kibermobinga atstāto seku nopietnību
![bite.lv | Bite](https://media.bite.lt/@bite-lv/sites/default/files/styles/article_cover/public/2019-11/kibermobings.jpg?itok=m3UmDCDs)
Šī gada pirmajā pusē Latvijas Drošāka interneta centrs (Drossinternets.lv) saņēmuši aptuveni 100 ziņojumus par kibermobinga gadījumiem, kuros iesaistīti bērni un pusaudži. Tomēr tā ir tikai “aisberga redzamā daļa”, jo par ļoti daudzām situācijām aizvien netiek ziņots, kā arī pieaugušie neapzinās kibermobinga atstāto seko nopietnību.
To apliecina arī aptaujas dati – 26% vecāku uzskata, ka, saskaroties ar kibermobingu, bērns kādu laiku ir nomākts, tomēr, atrisinoties situācijai, viss jau drīz atkal ir labi. Savukārt 23% ir pārliecināti, ka bērns šīs problēmas dēļ nevēlas iet uz skolu, jo mājās var izvairīties no kibermobinga. Vēl 4% atbildēja, ka bērni viegli aizmirst šādus starpgadījumus un tiem nav nekādu seku. Vienlaikus 30% respondentu norādījuši, ka viņiem kopumā trūkst zināšanu, lai palīdzētu bērnam vai pusaudzim, kurš saskāries ar kibermobingu.
Šoruden, lai veicinātu atbildīgu mobilo ierīču un interneta lietošanu, iniciatīvas “Iekod pirkstā!” ietvaros BITE kopā ar sadarbības partneriem, aicina bērnus, pusaudžus, kā arī viņu vecākus un pedagogus pilnveidot zināšanas par kibermobingu un pirmajiem pareizajiem rīcības soļiem, sastopoties ar to, apmeklējot izglītojošu digitālo platformu www.bite.lv/kibermobings un aizpildot interaktīvu Kibermobinga zināšanu testu – https://iekodpirksta.lv.
“Pērn, īstenojot iniciatīvas aktivitātes, nonācām pie diviem būtiskiem secinājumiem. Pirmkārt, bieži vien prolēmsituācijas netiek savlaicīgi atrisinātas, jo skolēni, viņu vecāki un pedagogi nezina pirmos pareizos soļus, kas jādara, saskaroties ar kibermobingu, tai kļūstot par “ielaistu” problēmu ar nopietnām un pat ilgstoši paliekošām sekām. Otrkārt, aizvien ir daudz darāmā, lai pilnveidotu viņu zināšanas par kibermobingu, tāpēc nolēmām to darīt platformā, kas ir pieejama ikvienam 24/7, jo arī ar kibermobingu var saskarties jebkurā diennakts laikā. Cīņa pret kibermobingu ir ilgtermiņa apņemšanās, tāpēc arī šogad kopā ar sadarbības partneriem esam nolēmuši turpināt iniciatīvas “Iekod pirkstā!” aktivitātes, orientējoties uz digitālo vidi, kur kibermobings visbiežāk arī sastopams,” saka BITES sabiedrisko attiecību projektu vadītāja Una Ahuna-Ozola.
Iniciatīvas “Iekod pirkstā!” ekspertu pieredze liecina, ka bērnu un pusaudžu vidū kibermobings visbiežāk sastopams sociālajā tīklā “Instagram”, kā arī saziņas mobilajā lietotnē “WhatsApp”. Šogad pirmie emocionālās pazemošanas internetā gadījumi identificēti arī sociālajā tīklā “TikTok”. Bet populārāko kibermobinga izpausmes veidu vidū ir viltus profilu veidošana, kā arī izķēmotu, neveiklās situācijās un bez atļaujas uzņemtu fotoattēlu izplatīšana, kam seko virkne pazemojošu un aizskarošu komentāru.
Kognitīvi biheiviorālā psihoterapeite Gunita Kleinberga norāda, ka, saskaroties ar kibermobingu, bērnu biežāk uzdoto jautājumu vidū ir, piemēram, kāpēc pāridarītājs tā dara un vai viņam patiešām ir taisnība? Turpretim pieaugušie jautā, piemēram, kas ir kibermobings un vai tās ir tikai skolēnu izklaides?
“Visbiežāk bērniem ir kauns stāstīt par šīm situācijām vai arī viņiem ir bail no pieaugušo reakcijas vai neizpratnes, uzzinot par tām. Tāpēc mana prakse liecina, ka vecāki par kibermobinga gadījumiem, kurā nonācis viņu bērns, uzzina ļoti novēloti. Tiesa, efektīva situācijas risināšana, lai novērstu tās tālāku attīstību, iespējama tikai tad, ja visas puses ir informētas, kā pareizi rīkoties mirklī, kad tikko esi nonācis saskarsmē ar kibermobingu. Pirmais solis bērniem – nereaģēt uz pazemojumu, bet vecākiem – ieklausīties savās atvasēs un noticēt viņu problēmai, neuzskatot to par nieku,” uzsver G. Kleinberga.
Daudzus jautājumus par kibermobingu ikdienā saņem arī Latvijas Drošāka interneta centrs, piemēram, kā izdzēst viltus profilu, apkaunojošas fotogrāfijas vai video no sociālajiem tīkliem? Bieži vien vecāki vēlas uzzināt savas un savu bērnu tiesības, cīnoties ar pāridarītāju vecākiem situācijas risināšanas laikā.
“Ikdienā konsultējot par kibermobinga situācijām un palīdzot tās risināt, redzam, ka kļūdas pieļauj gan bērni, gan pieaugušie. Bērni aizmirst saglabāt pierādījumus, ka kibermobings ir noticis (piemēram, ekrānšāviņus), kā rezultātā mums ir grūtāk palīdzēt. Savukārt vecāki nereti ir “emociju bumbas”, kuri, virspusēji uzzinot par notikušo, bet neiedziļinoties detaļās, nekavējoties metas pārsteidzīgā cīņā pret pāridarītāja vecākiem vai pedagogiem. No tā arī izriet pirmie pareizie soļi, kas jādara, saskaroties ar kibermobingu – skolēniem ir jāsaglabā pierādījumi, bet vecākiem – rūpīgi jāuzklausa viņi un problēma jārisina soli pa solim, kopā ar bērnu,” saka Latvijas Drošāka interneta centra vadītāja Maija Katkovska.
*Aptauja veikta 2019. gada oktobrī, sadarbojoties ar pētījumu aģentūru “Norstat Latvija”, un tajā piedalījās vairāk nekā 1000 vecāku ar bērniem visā Latvijā.
Par iniciatīvu “Iekod pirkstā!”:
Lai veicinātu atbildīgu mobilo ierīču un interneta lietošanu, kā arī mazinātu kibermobingu bērnu un pusaudžu vidū, mobilo sakaru operators BITE, sadarbojoties ar Valsts bērnu tiesību aizsardzības inspekciju, Valsts policiju, Latvijas Drošāka interneta centru, psihoterapeiti un tehnoloģiju ekspertiem šoruden turpina pērn uzsākto iniciatīvu “Iekod pirkstā!”. Tās ietvaros izstrādāta jauna, interaktīva un informatīvi izglītojoša platforma par kibermobinga tematiku bērnu un pusaudžu vidū, skaidrojot, kas ir kibermobings, kā to atpazīt un kādi ir pirmie pareizie veicamie soļi, ar to saskaroties. Platformā iekļauts arī Kibermobinga zināšanu tests bērniem un pusaudžiem.